Mileniceva antologija
Moderators: Tomislav Sakic, davors
Mileniceva antologija
Sreo sam na Interliberu Zarka Milenica, i ka?e mi da bi uskoro, mo?da ve? do kraja godine, trebala iza?i njegova antologija hrvatskog SF-a (ona koju smo kolokvijalno ve? nazvali "povijesnom", ne po kvaliteti nego po razdoblju u koje zahva?a. Ka?e da bi to ipak trebala biti samostalna knjiga, a ne posebni broj ?asopisa "Knji?evna Rijeka". Bumo vidili. Do tada, kopiram ovdje popis naslova za koje mi je svojevremeno pisao da ?e ih uvrstiti:
Neven Anti?evi?: Duboko u bunaru ?elja
Branko Belan (1912-1986): U?enik u predsoblju
August Cesarec (1893-1941): San doktora Prospera Lupusa
Lilijana Domi?: Ahilej i Pentesileja
Nedjeljko Fabrio (1937): Prilaz izazovu
Zvonimir Furtinger (1912-1986): Djed i unuk
Dunja Grbi? (1950): Biti ?ovjek
Hrvoje Hitrec (1943): Gospodar Velike piramide
Mladen Horvat (1903-1938) : Zelene o?i
Vojislav Kuzmanovi? (1930-1976): Nema vi?e Davona
Darko Macan (1966.): Prijestupnik
Krsto A. Ma?urani? (1948.): Recept milostive Adele
Damir Mikuli?i? (1942): Prokionske tre?nje
Branko Piha? (1956): Posljednje pitanje
Predrag Raos (1951): Po?tovani uredni?e
Sun?ana ?krinjari? (1931. - 2004.): Povratak
Slobodan ?najder: Mrtva stra?a
Zdravko Valjak: Pothodnik
Popis smo ve? bili prokomentirali, od toga da za neke autore i naslove nikad nismo ?uli, do toga da od nekih autora za antologiju ima i boljih naslova od ovih koje je Mileni? odabrao. A mo?emo, u o?ekivanju knjige, i jo? malo ?askati o tome :-)
Davor
Neven Anti?evi?: Duboko u bunaru ?elja
Branko Belan (1912-1986): U?enik u predsoblju
August Cesarec (1893-1941): San doktora Prospera Lupusa
Lilijana Domi?: Ahilej i Pentesileja
Nedjeljko Fabrio (1937): Prilaz izazovu
Zvonimir Furtinger (1912-1986): Djed i unuk
Dunja Grbi? (1950): Biti ?ovjek
Hrvoje Hitrec (1943): Gospodar Velike piramide
Mladen Horvat (1903-1938) : Zelene o?i
Vojislav Kuzmanovi? (1930-1976): Nema vi?e Davona
Darko Macan (1966.): Prijestupnik
Krsto A. Ma?urani? (1948.): Recept milostive Adele
Damir Mikuli?i? (1942): Prokionske tre?nje
Branko Piha? (1956): Posljednje pitanje
Predrag Raos (1951): Po?tovani uredni?e
Sun?ana ?krinjari? (1931. - 2004.): Povratak
Slobodan ?najder: Mrtva stra?a
Zdravko Valjak: Pothodnik
Popis smo ve? bili prokomentirali, od toga da za neke autore i naslove nikad nismo ?uli, do toga da od nekih autora za antologiju ima i boljih naslova od ovih koje je Mileni? odabrao. A mo?emo, u o?ekivanju knjige, i jo? malo ?askati o tome :-)
Davor
-
- Ancient
- Posts: 959
- Joined: 09 Apr 2004, 18:42
Iskreno, da se ne bi pomislilo da sam ljubomoran ili ne[?]to, ali uistinu mi nisu sasvim jasni kriteriji Mileni?evog odabira materijala autora iz 70-tih.
Tu ima nekih autora koji jesu zvu?na imena, ali su im izabrani SF radovi po mom skromnom mi[?]ljenju sme?e. Ne govorim na pamet, pro?itao sam, na svoju veliku Ĺžalost. Od drugih autora izabrane su inferiorne pri?e, osim u jednom ili dva primjera. Neki klju?ni autori, a pogotovo autorice, za koje iz perspektive generala poslije bitke s razlogom smatram da su bili 10 godina ispred svega ostalog, su potpuno ignorirani.
Ovo govorim iz pozicije ?ovjeka koji je fri[?]ko pro?itao doslovno sve u SIRIUSU, kao i u jo[?] nekim izdanjima gdje su se jo[?] vukli postsiriusovski repovi (ALEF, Tamni vilajet, etc.).
Nadalje, smatram ozbiljnim propustom [?]to je po Mileni?u, hrv. fantastika stala na 1989, tj. godini ga[?]enja SIRIUSA. Ima li itko informacije koji su kriteriji bili u igri?
Ne osporavam pravo nekome da sastavi ovakvu antologiju, ali si pridrĹžavam pravo da je kritiziram kao medvje?u uslugu na[?]em SF-u.
Tu ima nekih autora koji jesu zvu?na imena, ali su im izabrani SF radovi po mom skromnom mi[?]ljenju sme?e. Ne govorim na pamet, pro?itao sam, na svoju veliku Ĺžalost. Od drugih autora izabrane su inferiorne pri?e, osim u jednom ili dva primjera. Neki klju?ni autori, a pogotovo autorice, za koje iz perspektive generala poslije bitke s razlogom smatram da su bili 10 godina ispred svega ostalog, su potpuno ignorirani.
Ovo govorim iz pozicije ?ovjeka koji je fri[?]ko pro?itao doslovno sve u SIRIUSU, kao i u jo[?] nekim izdanjima gdje su se jo[?] vukli postsiriusovski repovi (ALEF, Tamni vilajet, etc.).
Nadalje, smatram ozbiljnim propustom [?]to je po Mileni?u, hrv. fantastika stala na 1989, tj. godini ga[?]enja SIRIUSA. Ima li itko informacije koji su kriteriji bili u igri?
Ne osporavam pravo nekome da sastavi ovakvu antologiju, ali si pridrĹžavam pravo da je kritiziram kao medvje?u uslugu na[?]em SF-u.
A. Ziljak
Ne nuŞno; ako takva antologija daje presjek proto-Şanra te ranih Şanrovskih ostvarenja (tj. zaklju?no s '89.-om), onda ima odre?enu vrijednost. Naime, za poznavatelje Şanra.Aleksandar Žiljak wrote: (...) Ne osporavam pravo nekome da sastavi ovakvu antologiju, ali si pridrŞavam pravo da je kritiziram kao medvje?u uslugu na[?]em SF-u.
No, problem vidim u uobi?ajenoj dihotomiji Ĺžanr/mainstream. Naime, pojavi li se antologija inferiornih radova cca. godinu i pol dana prije one koju sprema[?] sa Ĺ aki?em, da - tada ?e kriti?ari matice dobiti jo[?] jedan argument kako je SF niĹžerazredna literatura. Postoji onda tu i opravdana bojazan kako ?e ova druga antologija pasti u sjenu prve, da.
I jo[?]: za kriterije treba pitati samog Mileni?a. Osobno, ?ini mi se kako su neki autori uvr[?]teni iz "politi?kih" razloga, premda su kao pisci nebitni za razvoj Ĺžanra... Ponavljam, najbolje bi bilo obratiti se uredniku.
Jo[?] uvijek se moĹžemo nadati kako ?e Mileni?eva "povijesna" antologija jednostavno zakasniti... Istinabog, tada antologija inferiornih radova - mislim, pojavi li se nakon Tvoje i Ĺ aki?eve - biti razmjerno nepotrebnim pothvatom, koji ?e zanimati jedino [?]aku ljudi koji studiozno prio?avaju hrvatski SF/F.
-
- Ancient
- Posts: 959
- Joined: 09 Apr 2004, 18:42
Re: Milenićeva antologija
Ma, mislim, hrvatski SF je ve? u dovoljnom qurcu da mu malo [?]to moĹže jo[?] na[?]koditi, ali idemo sad s argumentima, iako je stvarno blesavo jer ne znamo kriterije.
August Cesarec (1893-1941): San doktora Prospera Lupusa
Lilijana Domi?: Ahilej i Pentesileja
Dunja Grbi? (1950): Biti ?ovjek
Mladen Horvat (1903-1938) : Zelene o?i
Vojislav Kuzmanovi? (1930-1976): Nema vi[?]e Davona
Sun?ana Ĺ krinjari? (1931. - 2004.): Povratak
Za ovih 6 pri?a moram biti iskren i re?i da ih nisam ?itao. Cesarec i Ĺ krinjari?ka su definitivno poznati po drugim stvarima i ?ini mi se da su ovo neki poku[?]aji da se stvari poveĹžu ili s mainstrimom ili s tzv. fantasti?arima, koji ve? imaju buljuk antologija kod nas. A iz svih tih antologija je SF sustavno odstranjen, kao dio deklariranih kriterija. Mladen Horvat jeste poznat po romanu Muri Massanga (vidi moj ?lanak), ali ga stvarno nisam imao prilike pro?itati.
Nedjeljko Fabrio (1937): Prilaz izazovu
Hrvoje Hitrec (1943): Gospodar Velike piramide
Slobodan Ĺ najder: Mrtva straĹža
Fabrio, Hitrec i Ĺ najder su op?e poznati. Prilaz izazovu je tzv. zapisnik-sa-zasjedanja-Akademije-nauka-i-umjetnosti. Lo[?]e, takav je stil bio kod nas u?estao, ve? sam ga komentirao i nikad nije dao dobru pri?u. Ĺ najderova je Mrtva straĹža isto razvu?ena i dosadna, a Hitrecov Gospodar jo[?] i dobro po?ne, ali onda zavr[?]i zbrzano i bez veze. Tako je to kad se mainstrima[?]i motaju po Ĺžanru!
Ostaju nam sada poznati autori. Barem unutar Ĺžanra, je li.![smajl :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Neven Anti?evi?: Duboko u bunaru Ĺželja
Branko Belan (1912-1986): U?enik u predsoblju
Zvonimir Furtinger (1912-1986): Djed i unuk
Darko Macan (1966.): Prijestupnik
Krsto A. MaĹžurani? (1948.): Recept milostive Adele
Damir Mikuli?i? (1942): Prokionske tre[?]nje
Branko Piha? (1956): Posljednje pitanje
Predrag Raos (1951): Po[?]tovani uredni?e
Zdravko Valjak: Pothodnik
Idemo redom: Anti?evi?eva i Valjkova pri?a su OK, i vjerojatno su najbolje iz njihove produkcije, pri ?emu je Anti?evi? vrlo solidan pisac. Na Ĺžalost, ve?ina objavljenog su mu dijelovi nezavr[?]enih serijala i stoga su nezgodni za antologiranje. Valjak daleko vi[?]e oscilira, Pothodnik mu je jedna od ?vr[?]?ih i dora?enijih stvari. Ovdje bi se Mileni?eva i na[?]a antologija mogle (i vjerojatno ho?e) poklopiti.
Belan je imao i boljih pri?a, U?enik u predsoblju je unutar njegova visokog prosjeka, ali nije iznad. Raosov Po[?]tovani uredni?e je izvrsna satira (i kao takva je vrlo OK za antologiju) na ra?un odnosa tzv. purgera prema tzv. do[?]ljacima "br?anske provenijencije" (bez uvrede, molim!). Me?utim... Kad se ta pri?a usporedi s drugim Raosovim pri?ama (Veliki tetraedar, Ĺ korpion na jeziku, Bijelo, Desna hemisfera), onda naprosto posustaje.
Djeda i unuka nisam pro?itao, Ĺ aki?a ba[?] nije odvalila. Kao ni mene cijeli Furta?, uostalom, ali on je nezaobilazan, pa eto...
Slu?aj Piha?: Da mi se dade raditi "popu-pop, bobu-bob" antologiju, Piha?a u njoj ne bi bilo. Ovako, kako radimo antologiju koja mora prikazati stanje na[?]eg SF-a u jednom periodu, a kako je Piha? stvarno najobjavljivaniji (kako i za[?]to i po kom kriteriju, ne znam), onda je i on nezaobilazan. Ovo nisam ?itao (Gdje je to objavljeno, uop?e?), ali kako je kod Piha?a te[?]ko na?i pri?e, onda si dopu[?]tam skepsu.
Mikuli?i? je isto autor koji je imao daleko boljih i bitnijih stvari no Prokionske tre[?]nje. Ovo je jedna relativno nezna?ajna minijaturica, eto. U odnosu na Grudu ili O ili Morsku zvijezdu ili ?ak Plakon, ni[?]' posebno. Druga je sad stvar [?]to je Mikuli?i? po mom mi[?]ljenju ve? tada bio poprili?no staromodan hard-esefovac.
Krsto je pri?a za sebe. ?ovjek je, koliko znam, objavio 2 pri?e. Na stranu sad ovdje njegov fanovski i uredni?ki rad, to nije sporno, premda jeste i biti ?e predmetom kontroverzi. Meni je Recept OK, ali pitanje je ima li mjesta za Krstu ako su izba?eni svi iz 90-tih, a i niz boljih autora iz SIRIUS-a (donekle Prodanovi? i ?oki?, a svakako niz autorica, po?ev[?]i od Tatjane Vrani?, preko Biljane Mateljan, pa do Vesne Gor[?]e i Vere Ivosi?-Santo)?
No, dobro. Nisu izba?eni svi. Tu je Macan, sa jednim svojim ne ba[?] naro?itim ranim radom, tako?er minijaturicom. Ima on i debelo boljih stvari.
Ukratko, jedan zbornik u kojem ima premalo stvarno dobrih i jakih pri?a, koje bi bile uĹžitak za ?itanje, [?]to mislim da je danas najvaĹžnije. Sve ostalo naprosto odbija ljude i toga treba biti svjestan. Neka su tu imena o?ito stavljena samo zbog nekakve politi?ke podobnosti, a da u Ĺžanru nisu odigrala skoro (ili uop?e) nikakvu ulogu. SIRIUS je vrijeme kad se vi[?]e ne moĹže govoriti o po?ecima hrv. SF-a, ve? o njegovu sazrijevanju, a iz ovog izbora se uglavnom ne vidi kako je to i gdje on sazrio.
August Cesarec (1893-1941): San doktora Prospera Lupusa
Lilijana Domi?: Ahilej i Pentesileja
Dunja Grbi? (1950): Biti ?ovjek
Mladen Horvat (1903-1938) : Zelene o?i
Vojislav Kuzmanovi? (1930-1976): Nema vi[?]e Davona
Sun?ana Ĺ krinjari? (1931. - 2004.): Povratak
Za ovih 6 pri?a moram biti iskren i re?i da ih nisam ?itao. Cesarec i Ĺ krinjari?ka su definitivno poznati po drugim stvarima i ?ini mi se da su ovo neki poku[?]aji da se stvari poveĹžu ili s mainstrimom ili s tzv. fantasti?arima, koji ve? imaju buljuk antologija kod nas. A iz svih tih antologija je SF sustavno odstranjen, kao dio deklariranih kriterija. Mladen Horvat jeste poznat po romanu Muri Massanga (vidi moj ?lanak), ali ga stvarno nisam imao prilike pro?itati.
Nedjeljko Fabrio (1937): Prilaz izazovu
Hrvoje Hitrec (1943): Gospodar Velike piramide
Slobodan Ĺ najder: Mrtva straĹža
Fabrio, Hitrec i Ĺ najder su op?e poznati. Prilaz izazovu je tzv. zapisnik-sa-zasjedanja-Akademije-nauka-i-umjetnosti. Lo[?]e, takav je stil bio kod nas u?estao, ve? sam ga komentirao i nikad nije dao dobru pri?u. Ĺ najderova je Mrtva straĹža isto razvu?ena i dosadna, a Hitrecov Gospodar jo[?] i dobro po?ne, ali onda zavr[?]i zbrzano i bez veze. Tako je to kad se mainstrima[?]i motaju po Ĺžanru!
Ostaju nam sada poznati autori. Barem unutar Ĺžanra, je li.
![smajl :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Neven Anti?evi?: Duboko u bunaru Ĺželja
Branko Belan (1912-1986): U?enik u predsoblju
Zvonimir Furtinger (1912-1986): Djed i unuk
Darko Macan (1966.): Prijestupnik
Krsto A. MaĹžurani? (1948.): Recept milostive Adele
Damir Mikuli?i? (1942): Prokionske tre[?]nje
Branko Piha? (1956): Posljednje pitanje
Predrag Raos (1951): Po[?]tovani uredni?e
Zdravko Valjak: Pothodnik
Idemo redom: Anti?evi?eva i Valjkova pri?a su OK, i vjerojatno su najbolje iz njihove produkcije, pri ?emu je Anti?evi? vrlo solidan pisac. Na Ĺžalost, ve?ina objavljenog su mu dijelovi nezavr[?]enih serijala i stoga su nezgodni za antologiranje. Valjak daleko vi[?]e oscilira, Pothodnik mu je jedna od ?vr[?]?ih i dora?enijih stvari. Ovdje bi se Mileni?eva i na[?]a antologija mogle (i vjerojatno ho?e) poklopiti.
Belan je imao i boljih pri?a, U?enik u predsoblju je unutar njegova visokog prosjeka, ali nije iznad. Raosov Po[?]tovani uredni?e je izvrsna satira (i kao takva je vrlo OK za antologiju) na ra?un odnosa tzv. purgera prema tzv. do[?]ljacima "br?anske provenijencije" (bez uvrede, molim!). Me?utim... Kad se ta pri?a usporedi s drugim Raosovim pri?ama (Veliki tetraedar, Ĺ korpion na jeziku, Bijelo, Desna hemisfera), onda naprosto posustaje.
Djeda i unuka nisam pro?itao, Ĺ aki?a ba[?] nije odvalila. Kao ni mene cijeli Furta?, uostalom, ali on je nezaobilazan, pa eto...
Slu?aj Piha?: Da mi se dade raditi "popu-pop, bobu-bob" antologiju, Piha?a u njoj ne bi bilo. Ovako, kako radimo antologiju koja mora prikazati stanje na[?]eg SF-a u jednom periodu, a kako je Piha? stvarno najobjavljivaniji (kako i za[?]to i po kom kriteriju, ne znam), onda je i on nezaobilazan. Ovo nisam ?itao (Gdje je to objavljeno, uop?e?), ali kako je kod Piha?a te[?]ko na?i pri?e, onda si dopu[?]tam skepsu.
Mikuli?i? je isto autor koji je imao daleko boljih i bitnijih stvari no Prokionske tre[?]nje. Ovo je jedna relativno nezna?ajna minijaturica, eto. U odnosu na Grudu ili O ili Morsku zvijezdu ili ?ak Plakon, ni[?]' posebno. Druga je sad stvar [?]to je Mikuli?i? po mom mi[?]ljenju ve? tada bio poprili?no staromodan hard-esefovac.
Krsto je pri?a za sebe. ?ovjek je, koliko znam, objavio 2 pri?e. Na stranu sad ovdje njegov fanovski i uredni?ki rad, to nije sporno, premda jeste i biti ?e predmetom kontroverzi. Meni je Recept OK, ali pitanje je ima li mjesta za Krstu ako su izba?eni svi iz 90-tih, a i niz boljih autora iz SIRIUS-a (donekle Prodanovi? i ?oki?, a svakako niz autorica, po?ev[?]i od Tatjane Vrani?, preko Biljane Mateljan, pa do Vesne Gor[?]e i Vere Ivosi?-Santo)?
No, dobro. Nisu izba?eni svi. Tu je Macan, sa jednim svojim ne ba[?] naro?itim ranim radom, tako?er minijaturicom. Ima on i debelo boljih stvari.
Ukratko, jedan zbornik u kojem ima premalo stvarno dobrih i jakih pri?a, koje bi bile uĹžitak za ?itanje, [?]to mislim da je danas najvaĹžnije. Sve ostalo naprosto odbija ljude i toga treba biti svjestan. Neka su tu imena o?ito stavljena samo zbog nekakve politi?ke podobnosti, a da u Ĺžanru nisu odigrala skoro (ili uop?e) nikakvu ulogu. SIRIUS je vrijeme kad se vi[?]e ne moĹže govoriti o po?ecima hrv. SF-a, ve? o njegovu sazrijevanju, a iz ovog izbora se uglavnom ne vidi kako je to i gdje on sazrio.
A. Ziljak
-
- Ancient
- Posts: 503
- Joined: 27 Jun 2004, 19:05
- Location: Zagreb
- Contact:
Re: Milenićeva antologija
Meni je najvise zao sto se Neven dugo nije mogao odluciti da li da bude pisac (sto voli, ali od toga nema ni slavu ni novce) ili biznismen (sto donosi novce, i sto zna raditi, ali u dusi ne voli). Pa je na kraju odlucio postati nakladnik, sto je na pola puta do svega navedenog.Aleksandar Žiljak wrote:Anti?evi?eva i Valjkova pri?a su OK, i vjerojatno su najbolje iz njihove produkcije, pri ?emu je Anti?evi? vrlo solidan pisac. Na žalost, ve?ina objavljenog su mu dijelovi nezavršenih serijala i stoga su nezgodni za antologiranje.
-
- The Q
- Posts: 1042
- Joined: 24 Nov 2004, 11:36
- Location: Zagreb
- Contact:
SlaĹžem se s Aleksandrom oko najve?eg dijela napisanog. Od ovih prvih misterioznih 6 padobranaca ?itao sam samo Cesarca, to nije SF vec nesto o vragu koliko se sje?am, tiskano je u Donaotovoj Antologiji hrvatske fantastike (u kojoj sve treba ignorirati [?]to se ti?e SF Ĺžanra). Mislim da je Grbi? tiskana, ta ili neka druga, u Andromedi.
Što se ti?e Fabrija, to je te[?]ko sme?e, a Šnajder i Hitrec su OK i ja bih ih uklju?io u nekom naj[?]irem pregledu Şanra u nas, ali smo tajnim glasovanjem Žiljak i ja izglasali da ne idu. (Pitate se kako kad smo dvojica? Svako ima pravo na jednak broj glasova, koji ne glasaju jednako :; )
Kod Mileni?eva izbora me iznena?uje takav izbor poznati(iji)h autora, dosta je dvojben, pogotovo za Raosa, Mikuli?i?a i Macana. ?ovjek se upita [?]to je ?itao (i je li sve pro?itao).
Mislim da je Piha?eva stvar neka (?ak i) za njega dosta o?ajna stvar (Sirius? Znam da sam je ?itao.), ali sam ipak malo pogo?en - ne samo stoga [?]to ?e nam se izbor barem za Valjka i Ant?evi?a poklopiti - [?]to ?e se njegova knjiga na?i vani ranije, i moĹžda pod istim naslovom. Ja bih preferirao da je u njegovu (?ini mi se pomalo i mati?nom-lokalnom) knjiĹž. ?asopisu kao tematski blok, kako je bilo govoreno. Zna li itko kako ?e se zvati njegovo izdanje??? Ja bih onda stiskao Darka i SFeru da se na na[?]em ko?i neki SFerin znak, onaj simbol s nagrade i biblioteke, tj. da je to sluĹžbeno izdanje hrv. SF dru[?]tva i sli?no, to je (ipak) neka (itekakva) legitimacija.
tom.
Što se ti?e Fabrija, to je te[?]ko sme?e, a Šnajder i Hitrec su OK i ja bih ih uklju?io u nekom naj[?]irem pregledu Şanra u nas, ali smo tajnim glasovanjem Žiljak i ja izglasali da ne idu. (Pitate se kako kad smo dvojica? Svako ima pravo na jednak broj glasova, koji ne glasaju jednako :; )
Kod Mileni?eva izbora me iznena?uje takav izbor poznati(iji)h autora, dosta je dvojben, pogotovo za Raosa, Mikuli?i?a i Macana. ?ovjek se upita [?]to je ?itao (i je li sve pro?itao).
Mislim da je Piha?eva stvar neka (?ak i) za njega dosta o?ajna stvar (Sirius? Znam da sam je ?itao.), ali sam ipak malo pogo?en - ne samo stoga [?]to ?e nam se izbor barem za Valjka i Ant?evi?a poklopiti - [?]to ?e se njegova knjiga na?i vani ranije, i moĹžda pod istim naslovom. Ja bih preferirao da je u njegovu (?ini mi se pomalo i mati?nom-lokalnom) knjiĹž. ?asopisu kao tematski blok, kako je bilo govoreno. Zna li itko kako ?e se zvati njegovo izdanje??? Ja bih onda stiskao Darka i SFeru da se na na[?]em ko?i neki SFerin znak, onaj simbol s nagrade i biblioteke, tj. da je to sluĹžbeno izdanje hrv. SF dru[?]tva i sli?no, to je (ipak) neka (itekakva) legitimacija.
tom.
Mislim da uopce nije problem sto ce se neke price "poklopiti", uostalom, to je i neminovno ako je materijal koji se obradjuje isti. I kod "fantasticarskih" antologija (Donatova iz sedamdesetih, rijecka "Guja u njedrima" iz osamdesetih, i "Prodavaonica tajni" Jagne Pogacnik otprije par godina, se preklapa dobar dio materijala, ali ima i dosta razlicitog.Tomislav Šaki? wrote:sam ipak malo pogo?en - ne samo stoga što ?e nam se izbor barem za Valjka i Ant?evi?a poklopiti - što ?e se njegova knjiga na?i vani ranije, i možda pod istim naslovom. Ja bih preferirao da je u njegovu (?ini mi se pomalo i mati?nom-lokalnom) knjiž. ?asopisu kao tematski blok, kako je bilo govoreno. Zna li itko kako ?e se zvati njegovo izdanje??? Ja bih onda stiskao Darka i SFeru da se na našem ko?i neki SFerin znak, onaj simbol s nagrade i biblioteke, tj. da je to službeno izdanje hrv. SF društva i sli?no, to je (ipak) neka (itekakva) legitimacija.
tom.
Ne znam za naslov Mileniceve antologije, nije mi rekao, budemo ga pitali. A sto se tice "zastitnih znakova", ova antologija je, koliko dosad znamo, projekt vas dvojice sastavljaca i nakladnicke tvrtke "Mentor", ako bi netko drugi na njoj bio spomenut, to bi znacilo da je u najmanju ruku dao novce :-)
SFera je, mozda i nazalost, samo jedno od SF drustava u Hrvatskoj, a nagrada SFera je formalno nagrada udruge SFera, ne? Iako ima opravdani i zasluzeni znacaj nacionalne nagrade za SF. "Svehrvatsko" SF drustvo, udruga, savez, federacija ili Akademija :-) jos ne postoje.
Davor
Eh, TO je tema za sebe!davors wrote:SFera je, mozda i nazalost, samo jedno od SF drustava u Hrvatskoj, a nagrada SFera je formalno nagrada udruge SFera, ne? Iako ima opravdani i zasluzeni znacaj nacionalne nagrade za SF. "Svehrvatsko" SF drustvo, udruga, savez, federacija ili Akademija :-) jos ne postoje.
-
- Ancient
- Posts: 959
- Joined: 09 Apr 2004, 18:42
Osobno, mislim da se ne moramo previ[?]e brinuti. Ĺ to se naslova ti?e, ionako sam imao u vidu ne[?]to kreativnije od npr. Antologija hrvatskog SF-a ili sli?no, to bi at best bio podnaslov. Dodu[?]e, jo[?] nisam smislio [?]to. :scratch:Tomislav Ĺ aki? wrote: Kod Mileni?eva izbora me iznena?uje takav izbor poznati(iji)h autora, dosta je dvojben, pogotovo za Raosa, Mikuli?i?a i Macana. ?ovjek se upita [?]to je ?itao (i je li sve pro?itao).
Mislim da je Piha?eva stvar neka (?ak i) za njega dosta o?ajna stvar (Sirius? Znam da sam je ?itao.), ali sam ipak malo pogo?en - ne samo stoga [?]to ?e nam se izbor barem za Valjka i Ant?evi?a poklopiti - [?]to ?e se njegova knjiga na?i vani ranije, i moĹžda pod istim naslovom. Ja bih preferirao da je u njegovu (?ini mi se pomalo i mati?nom-lokalnom) knjiĹž. ?asopisu kao tematski blok, kako je bilo govoreno. Zna li itko kako ?e se zvati njegovo izdanje??? Ja bih onda stiskao Darka i SFeru da se na na[?]em ko?i neki SFerin znak, onaj simbol s nagrade i biblioteke, tj. da je to sluĹžbeno izdanje hrv. SF dru[?]tva i sli?no, to je (ipak) neka (itekakva) legitimacija.
tom.
S obzirom da antologija nije SFERINO izdanje, ve? Mentora, onda amblem SFERE i nije nuĹžan (ne zna?i da se protivim). Ne znam da li ?e to i?i kao Biblioteka Sfera ili [?]to. S druge strane, kako zna[?], vidio si koliko se tu teksta valja. Mislim da ?e kilaĹža biti dovoljna da razlikuje ove dvije antologije. :;
A. Ziljak
JA se protivim!!!!!!!!!!!!!!Aleksandar Žiljak wrote: S obzirom da antologija nije SFERINO izdanje, ve? Mentora, onda amblem SFERE i nije nužan (ne zna?i da se protivim).
Fanovi će znat prepoznat dobru stvar without having SFera stamped all over it, jel' tako?
Ajmo malo odvojit SFera, udruga / Mentor, nakladnik. Potrebno je.
English is the result of Norman soldiers attempting to pick up Anglo-Saxon barmaids, and is no more legitimate than any of the other results.
- H. Beam Piper, from "Fuzzy Sapiens"
- H. Beam Piper, from "Fuzzy Sapiens"
-
- Ancient
- Posts: 503
- Joined: 27 Jun 2004, 19:05
- Location: Zagreb
- Contact:
Po mom misljenju, to sto je nakladnik Mentor a ne SFera ne cini njegova izdanja nista manje SFerinima. Dapace, misljenja sam da prema publici treba forsirati SFeru, a Mentor je samo siva eminencija.
A a propos amblema SFere: po mom je misljenju na zbirkama (ne Sferakonskim, onim autorskim) napravljena greska sto je upotrebljen onaj nasilno izmijenjeni amblem iz osamdesetih, kad je SFera po tadasnjim zakonima postala "drustvena organizacija" i u svoj znak morala ukomponirati petokraku. Slazem se da je to obavljeno prilicno lukavo (petokraka je pozicionirana tako da otprilike prikazuje lokaciju Zagreba), ali otkako ta petokraka vise nije obligatorna smatram da bi se maksimalno trebao koristiti izvorni oblik logotipa.
Sad, jasno mi je zasto se na drugom kolu autorskih zbirki ponovio isti znak, ali predlazem da se za buduca izdanja, posebno ako su tematski drukcija poput ove antologije, ipak primijeni izvorna Sokolova klepsidra. Ako je problem, ja imam logotipove i SFere i Sferakona u raznoraznim formatima (vektorski i bitmap).
A a propos amblema SFere: po mom je misljenju na zbirkama (ne Sferakonskim, onim autorskim) napravljena greska sto je upotrebljen onaj nasilno izmijenjeni amblem iz osamdesetih, kad je SFera po tadasnjim zakonima postala "drustvena organizacija" i u svoj znak morala ukomponirati petokraku. Slazem se da je to obavljeno prilicno lukavo (petokraka je pozicionirana tako da otprilike prikazuje lokaciju Zagreba), ali otkako ta petokraka vise nije obligatorna smatram da bi se maksimalno trebao koristiti izvorni oblik logotipa.
Sad, jasno mi je zasto se na drugom kolu autorskih zbirki ponovio isti znak, ali predlazem da se za buduca izdanja, posebno ako su tematski drukcija poput ove antologije, ipak primijeni izvorna Sokolova klepsidra. Ako je problem, ja imam logotipove i SFere i Sferakona u raznoraznim formatima (vektorski i bitmap).
that very bad PR. _very, very_ badBerislavLopac wrote:Po mom misljenju, to sto je nakladnik Mentor a ne SFera ne cini njegova izdanja nista manje SFerinima. Dapace, misljenja sam da prema publici treba forsirati SFeru, a Mentor je samo siva eminencija.
English is the result of Norman soldiers attempting to pick up Anglo-Saxon barmaids, and is no more legitimate than any of the other results.
- H. Beam Piper, from "Fuzzy Sapiens"
- H. Beam Piper, from "Fuzzy Sapiens"